Lærerplan

=[|Læreplan]= =Her er det skrevet mye og du trenger ikke lese alt. Men det er viktig at du vet hva du skal lære og hvilke mål du skal nå.= =Du skal ha karakter i faget og karakteren settes på grunnlag av hvilken kompetanse (hva du kan)=

=Læringsmål blir satt opp for deg og de samme målene skal vurderes. Læreren skal gi deg vurdering med karakter, men egenvurdering og hverandrevurdering inngår også.=

=Eksempel på konkretisering kompetansemål:= > "Jeg kan skrive ned en adresse som noen staver for meg." > "Jeg kan stave adressen min når noen spør meg etter hvor jeg bor." ||
 * Nivå I**
 * ==Kompetansemål== || ==Læringsmål== ||
 * //Mål for opplæringen er at eleven skal kunne// || //**Eksempler** på hva eleven skal kunne// ||
 * **Kommunikasjon** ||  ||
 * * å bruke språkets alfabet og tegn || * å kunne gjengi språkets alfabet med god uttale
 * å kunne bruke språkets alfabet i en konkret kommunikasjonssituasjon:

Hovedområdene
Læreplanen i fremmedspråk er organisert i tre hovedområder: Språklæring, Kommunikasjon og Språk, kultur og samfunn. Hovedområdene utfyller hverandre og må ses i sammenheng. I fremmedspråk er det sjelden at man jobber bare med ett hovedområde eller løsrevne kompetansemål, slik at når lærer skal vurdere er det elevenes //helhetlig kompetanse// som skal vurderes. Læreplanens kompetansemål har som hensikt å øve eleven i **interkulturell** og **kommunikativ kompetanse**. Dette innebærer at det er ferdigheter i språket, ikke kunnskaper om det, som skal være det sentrale i språkopplæringen. Kunnskap om språkstrukturer betraktes ikke som mål i seg selv, men som hjelpemiddel for å kunne bruke språket aktivt. En praktisk, kommunikativ tilnærming vil innebære at eleven oppdager behovet for å arbeide også med språkets teoretiske sider i kontekst.

Praktisk tilnærming
Elevene må jobbe med kommunikasjons-situasjoner der de får prøve seg på å møte språket slik det brukes i områder der språket brukes. Dette innebærer at læreren må legge opp til en praktisk tilnærming i språkopplæringen. Det vil si å skape språksituasjoner der elevene får kommunisere med språket. Se artikkel praktisk tilnærming. For at elevene skal kunne lære språket gjennom bruk, må læreren fungere som god språkmodell og selv bruke målspråket så mye som mulig i undervisningen. I tillegg er det viktig at elevene får møte språket gjennom ulike typer tekster, ulike medier og gjerne også i direkte kontakt med målspråksbrukere i lokalmiljøet og blant skolens elever og ansatte. ====[|Språklæring]==== //Hovedområdet språklæring omfatter innsikt i egen språklæring og språkbruk. Å utvikle evnen til å bruke hensiktsmessige læringsstrategier, som å definere egne læringsbehov, formulere mål, velge arbeidsmåter, bruke hjelpemidler og vurdere arbeidsprosess og måloppnåelse individuelt og i samarbeid med andre, vil kunne øke læringsutbyttet i faget. (LK06)// //Språklæring// fokuserer på bevisstgjøring av både lærings- og arbeidsprosessen hos eleven. Gjennom opplæringen får eleven innsikt i egen språklæring og språkbruk. Dette skjer i samarbeidet mellom eleven og læreren gjennom aktive samtaler og stimulering av elevens egen refleksjon. Arbeidet med språklæringen må være en integrert del av elevenes arbeid med språket, og i veiledningen er dette eksemplifisert i undervisningsoppleggene. » Se også undervisningsopplegg Språklæring ved bruk av kilder Det sentrale spørsmålet i arbeidet med dette hovedområdet er //hva det innebærer å lære// et nytt //språk//. For at eleven skal få trening i å definere egne læringsbehov og mål, er det viktig at eleven er aktiv i underveisvurderingen i form av egenvurdering og vurdering av medelever. Det blir vist eksempler på dette i undervisningsoppleggene. Språklæring må inn helt fra begynnelsen i språkopplæringen og jobbes med systematisk. Elevene må trenes i disse kompetansemålene. Dette er ferdigheter som eleven ikke har i utgangspunktet, men som læreren må legge til rette for at eleven får mulighet til å utvikle. Et annet spørsmål er "Hvordan lærer eleven?" Ved hjelp av læringsstrategier og valg av arbeidsmåter vil den enkelte elev få optimalt læringsutbytte og bedre tilpasset opplæring. Undervisningsoppleggene viser eksempler på dette. » Se artikkel om læringsstrategier » Se artikkel om underveisvurdering I arbeidet med //språklæring// kan //Den europeiske språkpermen// være et godt verktøy for elevene. Den hjelper dem med å reflektere over egen språklæring og dokumentere språkferdigheter. Språkpermen legger vekt på hva elevene mener at de kan i fremmedspråk, og hvordan de har lært det. » Gå til Den europeiske språkpermen 13-18 år
 * Hovedområdet //språklæring// omfatter innsikt i egen språklæring og språkbruk. Det handler om å utvikle elevenes språklæringskompetanse slik at de kan planlegge, gjennomføre og vurdere et læringsarbeid, individuelt og sammen med lærer og medelever. (//Lektor-adjunkt-lærer,// R. Gjørven og S. Johansen, Universitetsforlaget 2007) ||

====[|Kommunikasjon]==== //Hovedområdet Kommunikasjon dreier seg om formidling av mening gjennom fremmedspråket. Det omfatter lytting, lesing, skriving, muntlig produksjon og spontan samhandling knyttet til ulike kommunikasjonssituasjoner, medier, sjangere og språkfunksjoner. Det omfatter også språklig repertoar – ordforråd, setningsbygning og tekstsammenheng – og spesifikke språklige ferdigheter som er nødvendig for å mestre ulike kommunikasjonssituasjoner. Nye medier og bruk av språket på tvers av fag og emner inngår også i dette hovedområdet.// Hovedområdet //Kommunikasjon// fokuserer på ferdigheter i språket: lytting, lesing, skriving, muntlig produksjon og muntlig samhandling. Disse ferdighetene knyttes til //kommunikativ// kompetanse og ikke til kunnskaper //om// språket. Kompetansemålene legger hovedvekt på tilpasning av språkbruk i ulike kommunikasjonssituasjoner og synliggjør den nødvendige praktiske tilnærmingen i språkopplæringen. Arbeidet med språkstruktur og ordforråd er alltid vinklet på en praktisk måte i en kommunikativ og aktiv sammenheng som for eksempel ”bruke grunnleggende språklige strukturer” (Nivå I) eller ”bruke ord, setningsoppbygging og tekstbindingsformer målrettet og variert” (Nivå II). Hovedområdet //Kommunikasjon// må ses i sammenheng med de andre hovedområdene. Det elevene kommuniserer om, vil være relatert til kompetansemålene i //språk, kultur og samfunn//, og //hvordan// de kan lære språket vil være relatert til kompetansemålene i //språklæring//. ====[|Språk, kultur og samfunn]==== //Hovedområdet Språk, kultur og samfunn dreier seg om kulturforståelse i vid forstand. Det dekker sentrale emner knyttet til ulike sider ved målspråklandenes samfunnsliv og kultur.// //Arbeid med ulike typer tekster og møte med kulturelle uttrykksformer og personer fra områder der språket brukes kan utvikle interesse, forståelse og toleranse og fremme innsikt i ens egne livsvilkår og identitet. Det kan også bidra til leseglede, opplevelse og personlig utvikling.// Dette området viser kompetansemål i kulturell og interkulturell forståelse og fokuserer på kunnskap //om// språkområdet. Kunnskapen skal kunne bidra til større forståelse og toleranse for ulike kulturer og samfunn og gi bedre innsikt i eget morsmål eller andre språk eleven kjenner fra før. Men dette hovedområdet må også sees i sammenheng med //Kommunikasjon//. Å forstå andre kulturer bedre øker innsikten i ulike kommunikasjonssituasjoner og valg av ulike språklige repertoarer. For å kunne utføre handlingene i kompetansemålene på målspråket, må man kombinere disse med kompetansemålene i //Kommunikasjon//. Slik henger disse to hovedområdene sammen. //Språk, kultur og samfunn// beskriver det innholdet eller de temaene eleven skal kunne kommunisere om. Måten kompetansemål er formulert på gir en indikasjon på hvordan vanskelighetsgraden øker fra nivå I til nivå II. Dette kan bidra til en bedre forståelse av hvordan en må arbeide med kompetansemålene for å konkretisere dem til læringsmål. På et nybegynnernivå kan man være åpen for at elevene kan vise sin kompetanse på norsk i dette hovedområdet. "Sammenligne…" "Gi uttrykk for…" || "Gjør rede for…" ||
 * **Nivå I** || "Samtale om.."
 * **Nivå I** || "Samtale om.."
 * **Nivå II** || "Drøfte…"

Konkretisering av kompetansemålene (= læringsmål) i //Språk, kultur og samfunn// er avhengig av målspråket og blir derfor behandlet i generelle vendinger i veiledningen. ====[|Eksempel på arbeidet med konkretisering av kompetansemål]==== Det er elevens //kompetanse// som skal utvikles og måles, og kompetansemålene er derfor utformet med tanke på at de fleste elever skal kunne nå dem, men med ulik grad av måloppnåelse. » Les mer om kjennetegn på måloppnåelse Målene må konkretiseres slik at de fungerer i konkrete undervisningssammenhenger og undervisningsopplegg og slik at elevene kan se hva de skal mestre. Eksemplene på undervisningsopplegg i veiledningen gir konkrete tips til hvordan læreren kan gjøre dette arbeidet i samarbeid med elevene. Kompetansemålene er grunnlag for sluttvurdering, men er ikke basert på årstrinn. Fremmedspråk skiller seg sådan ut fra mange andre fag, og en må ta hensyn til en viss progresjon i faget når man jobber med konkretisering av kompetansemål. Kompetansemålene er vide og gir rom for lokal tilpasning. De bør derfor konkretiseres for at elevene skal vite hva de skal lære og hvilke mål de skal nå etter endt undervisningsforløp. Læringsmålene er slike konkretiseringer. Det er de samme læringsmålene som skal vurderes og som derfor inngår både i egenvurderingen, hverandrevurdering og i vurderinger som læreren gjør. Eksempel på konkretisering kompetansemål: > "Jeg kan skrive ned en adresse som noen staver for meg." > "Jeg kan stave adressen min når noen spør meg etter hvor jeg bor." ||
 * Nivå I**
 * ==Kompetansemål== || ==Læringsmål== ||
 * //Mål for opplæringen er at eleven skal kunne// || //**Eksempler** på hva eleven skal kunne// ||
 * **Kommunikasjon** ||  ||
 * * å bruke språkets alfabet og tegn || * å kunne gjengi språkets alfabet med god uttale
 * å kunne bruke språkets alfabet i en konkret kommunikasjonssituasjon:


 * Nivå II**
 * ==Kompetansemål== || ==Læringsmål== ||
 * //Mål for opplæringen er at eleven skal kunne// || //**Eksempler** på hva eleven skal kunne// ||
 * **Språk, kultur og samfunn** ||  ||
 * * å drøfte sider ved livsvilkår og aktuelle samfunnsforhold i språkområdet || * å kunne sammenligne skolesystemet i språkområdet med det norske skolesystemet ||
 * || * å kunne diskutere mulige fordeler og ulemper ved skolesystemet og hvilket en vil foretrekke ||

Grunnleggende ferdigheter
De grunnleggende ferdighetene skal være en integrert del av alle fag. Alle lærere har derfor ansvar for at elever og lærlinger får utvikle sine grunnleggende ferdigheter gjennom arbeidet med de ulike fagene. De fem grunnleggende ferdighetene er felles for alle læreplaner i LK06 og må sees i sammenheng med et overordnet dannelsesperspektiv. Å lære et fremmedspråk har som mål å gi bedre innsikt i andre kulturer, i eget morsmål og i andre språk eleven kjenner. Vår samlede språk- og kulturkompetanse er del av en personlig utvikling som flerspråklig menneske. Dermed er grunnleggende ferdigheter i fremmedspråkopplæring på mange måter knyttet til grunnleggende ferdigheter i opplæring av andre skolefag. [|» Grunnleggende ferdigheter i alle fag] De grunnleggende ferdighetene må sees i sammenheng med de fem språkferdighetene lesing, skriving, lytting, muntlig produksjon og muntlig samhandling. Disse er i samsvar med //Det europeiske rammeverket//, og er sentrale i hovedområdet //Kommunikasjon//. Det er viktig at elevene lærer å skille mellom språkferdighetene og vet hvilken ferdighet de skal vurderes i. » Se undervisningsopplegg Språklæring ved bruk av kilder ====[|Å kunne uttrykke seg skriftlig og muntlig]==== //Å kunne uttrykke seg skriftlig og muntlig i fremmedspråk er sentralt i utviklingen av kompetanse i fremmedspråket og går igjen i kompetansemålene for begge trinn. Disse ferdighetene er viktige redskaper i arbeidet med å forstå og ta i bruk det nye språket i stadig mer varierte og krevende sammenhenger på tvers av kulturer og fagfelt. Muntlige ferdigheter innebærer både å kunne lytte og å kunne tale (utdrag fra læreplanen i fremmedspråk i Kunnskapsløftet).// //Gitte Moltzen: Med blyant i hånden.// Fra kompendiet //Fokus på språk: Grunnleggende ferdigheter i engelsk og fremmedstpåk.Nr. 15, mars 2009.Fremmedspråksenteret. Berit Hope (red)// Skriveaktivitetene bør stimulere til kreativitet og skriveglede. Eksempler på skrivetrening kan være kryssord, dikt, fortellinger til bilder, reklametekster, dialoger, postkort, e-post/chat, intervju, storyline og prosessorientert skriving.
 * Skriftlig ferdighet**: Mange elever lærer bedre når de skriver. Derfor bør det skriftlige perspektivet ses på som en støtte for språktilegnelsen i fremmedspråkundervisningen. Ved å skrive språket, utvikler elevene også muntlige ferdigheter.

» Se undervisningsopplegg Fra tankekart til tekst

Sjekklister i //Den europeiske språkpermen// er et verktøy for å bevisstgjøre elevene i sin utvikling av skriftlig kompetanse: Fra //Den europeiske språkpermen//. //Lytting//: Læreren bør bruke målspråket så mye som mulig allerede fra første dag i språkopplæringen. I språk som er fjernt fra norsk, vil bruk av målspråket begrenses til enkeltord, mens elevene kan oppfatte mer sammenhengende tekst i språk som er beslektet med norsk. Transparente ord og kroppsspråk vil også bidra til økt forståelse. Bruk av Internett bidrar til å skape autentiske lyttesituasjoner, for eksempel YouTube, nyhetssendinger og Skype. Når elevene testes i lytteforståelse, bør de få velge om de vil svare på enten målspråket eller på norsk. Det er ikke uvanlig at eleven er på et høyere kompetansenivå i lytteforståelse enn i muntlig produksjon. Eleven skal få mulighet til å vise kompetansen sin i lytteforståelse og ikke bli vurdert ut fra hvordan lytteforståelsen formidles på målspråket. På tilsvarende måte må det nødvendigvis heller ikke vises leseforståelse på målspråket.
 * Muntlig ferdighet** innebærer både lytting, muntlig produksjon og spontan samhandling.

» Se undervisningsopplegg Lytte til tekst

//Muntlig produksjon//: Målet med muntlig produksjon er at eleven skal vise ferdigheter og formidle kunnskap på målspråket. I klasserommet kan det være en utfordring å få elevene til å presentere et tema uten å lese opp fra manus. Muntlig produksjon er ikke høytlesning av egne eller andres tekster. Eksempler på hvordan muntlig produksjon kan trenes i klasserommet er å la elevene ha korte presentasjoner basert på bilder eller stikkord. Elevene kan trekke tema, ord eller bilder som de på nivå l kort skal beskrive (med få ord/en setning), og på nivå ll skal holde en ett til to minutters presentasjon om. Eventuelt kan elevene forberede et tema, for eksempel //siste ukes hendelser//. Temaet kan tilpasses elevens nivå. For nivå I kan temaet være: //Hva har skjedd på skolen denne uken?////Hvordan har været vært denne uken?// Elever på nivå II kan i tillegg ta med tema som aktuelt nyhetsstoff fra språkområdet og Norge.

» Se undervisningsopplegg Muntlig presentasjon

//Muntlig samhandling//: Muntlig samhandling er relatert til både å lytte og å tale. Muntlig samhandling innebærer at samtalen er spontan og ikke forberedt. For å øve spontan samtale bør læreren skape samtalesituasjoner som reproduserer situasjoner man møter i språkområdet. Elevene kan for eksempel jobbe sammen i par der en elev skal beskrive en tegning mens den andre tegner. Elevene kan samtale om tegningen. Eksempler på andre spontane samtalesituasjoner er restaurantbesøk, å gå til legen, å handle i butikk, å bli kjent med nye personer, å snakke om været, å spørre om veien osv. » Se undervisningsopplegg Rollespill "På restaurant"

====[|Å kunne lese]==== //Å kunne lese i fremmedspråk er en del av den praktiske språkkompetansen og innebærer å forstå, utforske og reflektere over stadig mer krevende tekster og slik skaffe seg innsikt på tvers av kulturer og fagfelt. Å utvikle leseferdighet i det nye språket vil også bidra til å styrke leseferdigheten generelt (utdrag fra læreplanen i fremmedspråk i Kunnskapsløftet).// Å kunne lese i et fremmedspråk krever at man reflekterer over ulike lesestrategier for å forstå hovedinnhold i en tekst. En lesestrategi kan for eksempel være å kjenne igjen ord ved hjelp av andre språk man kan fra før. Et annet eksempel på lesestrategi er å gjenkjenne sjangeren i teksten slik at man vet i forkant hva slags struktur, språknivå eller mål en slik tekst kan ha. Målet med å jobbe med leseforståelse og lesestrategier er å hjelpe elevene til å bli mer kompetente lesere, til å kunne lese lengre og flere tekster og å utvikle faglig nivå*.

Formålet med lesing er å oppfatte tekstens innhold. Å kunne benytte seg av lesestrategier tilpasset formålet er en nyttig kompetanse i lesing. Eksempler på tilknytning mellom lesestrategier og kompetanse i leseforståelse: Med samme begrunnelse som for lytteforståelsen bør eleven få mulighet til å vise leseforståelse på norsk. Høytlesning kan ikke brukes til å vurdere kompetanse i leseforståelse, men kan snarere forstyrre leseforståelsen.
 * Sissel Melby: lesestrategier og leseforståelse. Fra kompendiet //Fokus på språk: Grunnleggende ferdigheter i engelsk og fremmedstpåk.Nr. 15, mars 2009.Fremmedspråksenteret. Berit Hope (red)//
 * Undervisningsopplegg Innføring i lesestrategier
 * Undervisningsopplegg Turistbrosjyre

» Les mer om lesestrategier ====[|Å kunne regne]==== //Å kunne regne i fremmedspråk er en forutsetning for å forstå og bruke fremmedspråket i forbindelse med kvantifisering, beregninger, målinger og grafiske framstillinger i hverdagslige sammenhenger (utdrag fra læreplanen i fremmedspråk i Kunnskapsløftet).// Regneferdigheter inngår i vårt dagligliv på en lang rekke områder. Dette omfatter antallsbetraktning for eksempel tilknyttet målinger, mønstre og former og bruk av tall for å representere størrelser i praktiske situasjoner, for eksempel Eksempel på et undervisningsopplegg der elevene øver tall- og mengdeforståelse på målspråket: undervisningsopplegg //Tall i praksis//. ====[|Å kunne bruke digitale verktøy]==== //Å kunne bruke digitale verktøy i fremmedspråk bidrar til å utvide læringsarenaen for faget og tilfører læringsprosessen verdifulle dimensjoner gjennom muligheter for møte med autentisk språk og anvendelse av språket i autentiske kommunikasjonssituasjoner. Kildekritikk, opphavsrett og personvern er sentrale områder i digitale sammenhenger som også inngår i fremmedspråk (utdrag fra læreplanen i fremmedspråk i Kunnskapsløftet).// Grunnleggende digitale ferdigheter er å kunne velge, vurdere og bruke informasjon. Dette innebærer at elevene skal kunne søke, lokalisere, behandle, produsere, gjenbruke, presentere og evaluere informasjon samt kommunisere og samhandle med andre. //Ifølge læreplanen skal elevene skrive og snakke i autentiske kommunikasjonssituasjoner, og dette er ikke realiserbart uten at man finner en målspråkbruker lokalt eller reiser til språkområdet.// //Med Internett har man fått konstant tilgang til autentisk språk og kommunikasjon. De fleste kompetansemål kan nås ved bruk av digitale verktøy og Internett. (I. Langseth)// Eksempler på bruk av digitale verktøy i fremmedspråk er: Ferdighetene må knyttes opp mot vurderingsgrunnlag og vurderingssituasjoner hvor eleven får vise sin kompetanse. I undervisningsopplegget //Turistbrosjyren// får elevene øvelse i å søke på nettet og dermed øvelse i å bruke digitale ressurser selv om ikke den autentiske teksten forstås fullt ut. De digitale ferdighetene som øves, danner også grunnlaget for vurderingen. Juridiske og etiske utfordringer knyttet til internettbruk er et sentralt element av digitale ferdigheter. Skolenettet sier om kildekritikk: //"Meningen med kildekritikk er å finne ut om kildematerialet (informasjonen du har funnet) er egnet til å hjelpe deg med å løse oppgaven du arbeider med"// Fordi alle i praksis kan publisere på nettet, er det viktig å være kritisk når en søker etter informasjon. Når en internettside skal vurderes, bør elevene tenke over disse punktene:
 * å lese og utnytte informasjon fra grafer, tabeller og statistikk
 * omregning (grader, metriske mål, valuta)
 * nettbaserte aviser og tekster
 * web 1.0 (produksjon av skriftlige og muntlige tekster)
 * web 2.0 (eks. wiki med redigeringsfunksjon, forum med diskusjonsfunksjon, blogg med kommentarfunksjon, Youtube med kommentarfunksjon, Skype med samtale- og loggfunksjon, docs.google med samskrivingsfunksjon osv)
 * brukerstyrte nettverk, eks: facebook, Myspace
 * e-Twinning
 * nye sjangere: e-post, nettbaserte diskusjoner, blogg, mange til mange-samtaler i et chatterom

KILDEVURDERINGSSKJEMA

 * Nettstedets

navn og URL || Organisasjon?

Institusjon?

Forening?

Virksomhet? || Objektiv informasjon? || Er innholdet lett å forstå? || Hvem er nettstedet laget for? || Finner du informasjon som er nyttig for deg? || Er Det viktig for deg at sidene er oppdatert ||

//Dette skjemaet kan elevene bruke som et verktøy, og samtidig som kriterier når elevens kompetanse/evne til kildekritikk skal evalueres// Tips til IKT i språk finnes på Fremmedspråksenterets nettside.

Ressurser til veiledningen
[|Læringsstrategier »] [|Lesestrategier »] [|Lyttestrategier »] [|Skriveramme (leserbrev) »] [|Prossessorientert skriving »] [|Tilpasset opplæring »] [|Det felles europeiske rammeverket for språk og Den europeiske språkpermen »] [|eTwinning »] [|En plattform for læring på tvers av landegrenser »] [|Eksempel på rollekort til rollespill “på restaurant” »]

Mal til undervisningsoppleggene
Last ned som .doc »Last ned som .doc (med forklaring) »

Last ned som .odt »Last ned som .odt (med forklaring) »